Adatok
savanyújóska
204 bejegyzést írt és 1117 hozzászólása volt az általa látogatott blogokban.
![](https://m.blog.hu/ht/htenger/image/.external/.thumbs/189e97a13c0de7fc6b3cc2f5bc3b086b_669ba6b3c379af695492e9efd7630b86.jpg)
Az angol flotta főerői, kilenc sorhajóval, a kikötőben horgonyoztak, és Suffren erős kísértést érzett, hogy a meglepetés erejét kihasználva lerohanja őket. A Porto Praya-i kellemetlen tapasztalatok azonban óvatosságra késztették, ezenkívül tartott attól is, hogy belecsúsznak az éjszakába, márpedig…..
savanyújóska
2024.08.30 09:46:21
@bz249: Az Annapolisban januárban megkötött békeszerződés híre júniusban ért el Indiába, vagyis Európa és India között 5-6 hónap volt a hírek átfutási ideje, ha siettek. Ha Suffren júniusig döntő győzelmet arat, azt még idejében megtudták volna Franciaországban. (A szerződés végleges ratifikálására csak szeptemberben került sor.)
savanyújóska
2024.09.02 13:03:25
@Cymantrene: Akkoriban a szárazföldi és tengeri katonai egységeket és rangfokozatokat rendszerint ugyanolyan szavakkal jelölték, a squadron, franciául escadre, nagyjából századot jelent, és szárazföldi, tengeri, és később légi alakulatok jelölésére is használták. Magyarra értelemszerűen hajóraj vagy kötelék lenne a legjobb fordítása, de az idézetekben általában meghagytam a század szót, mert az olyan régiesen hangzik.
@bz249: Az angolok bevezették az ágyúikon a kovás-csappantyús elsütőszerkezetet, míg a franciák gyújtózsinórt használtak. Az angol tüzérek képzettebbek és sokkal gyakorlottabbak voltak, mint a franciák, és közelharcban az angol sorhajók erősebb szerkezete is komoly előnyt jelentett.
@bz249: Az angolok bevezették az ágyúikon a kovás-csappantyús elsütőszerkezetet, míg a franciák gyújtózsinórt használtak. Az angol tüzérek képzettebbek és sokkal gyakorlottabbak voltak, mint a franciák, és közelharcban az angol sorhajók erősebb szerkezete is komoly előnyt jelentett.
savanyújóska
2024.09.07 08:09:45
@bz249: Forrást nem tudok citálni, de valahol úgy olvastam, a francia ipar a bonyolult mechanikának számító csappantyús gyújtószerkezetet nem tudta olyan mennyiségben előállítani, amilyenben a haditengerészetnek szüksége lett volna rá. A francia stratégia később inkább a közelharc elkerülése volt, a hosszú csövű ágyúkkal még ez előtt meg akarták állítani a rohamozó ellenséget. Ami nem is lett volna rossz ötlet, csak jól kellett volna hozzá manőverezni és célba lőni, a franciáknak pedig egyik se ment jól.
![](https://m.blog.hu/ht/htenger/image/.external/.thumbs/f38fbf6a9830c4b71842f533d349f6a3_669ba6b3c379af695492e9efd7630b86.jpg)
A touloni flotta hazatérése után leadott jelentéseiben d’Estaing nem győzte dicsérni Suffrent. „Ez a kapitány valószínűleg a legjobb kötelékparancsnok, akit Őfelsége a szolgálatában tudhat!” A tengerészeti miniszterrel együtt a királynál kötelékparancsnoki – chef d’escadre, a francia terminológiában…..
savanyújóska
2024.08.14 14:23:14
@AkosJaccik: A retorika akkoriban még az egyik legfontosabb alapismeret volt, aminek az elsajátítására nagy gondot fordítottak. A korabeli írások, és ebből következően valószínűleg a korabeli emberek gondolkozása is, láthatóan sokkal összeszedettebb és pallérozottabb volt, mint a mai átlag.
@bz249: A hajóméretek folyamatosan nőttek, száz évvel korábban már egy 30-40 ágyús hajó is gyakran sorhajó minősítést kapott, ötven évvel később meg egy hatvanágyús is csak fregattnak számított. Egy 64 ágyús, ami egyébként egyáltalán nem volt esélytelen egy 74 ágyússal szemben, legnagyobb előnye az volt, hogy sokkal könnyebb és olcsóbb volt üzemeltetni, rendszerint ezért küldték éppen ezeket a távolabbi területekre.
@bz249: A hajóméretek folyamatosan nőttek, száz évvel korábban már egy 30-40 ágyús hajó is gyakran sorhajó minősítést kapott, ötven évvel később meg egy hatvanágyús is csak fregattnak számított. Egy 64 ágyús, ami egyébként egyáltalán nem volt esélytelen egy 74 ágyússal szemben, legnagyobb előnye az volt, hogy sokkal könnyebb és olcsóbb volt üzemeltetni, rendszerint ezért küldték éppen ezeket a távolabbi területekre.
savanyújóska
2024.08.16 16:49:13
@Pájer_ Csaba: Nyilván az írástudó rétegre gondoltam, de nem feltétlenül csak az arisztokratákra. Szerintem még egy száz évvel ezelőtt íródott kispolgári levél stílusa is választékosabb, és átfogóbb általános műveltségre utal, mint a mai köznyelv.
A nyugati társadalom lefejezésére meg szerintem nagyjából 1918 és 1948 között került sor, de ez nyilván más korszak és más téma.
@gigabursch: A holland háborúkhoz képest azért közben eltelt több mint száz év.
@bz249: Porto Praya tétje nem India volt, hanem Fokváros, ennek elfoglalásával az angol szinte elvágták volna az Indiába és a Távol-Keletre vezető útvonalat a hollandok és a franciák elől.
A nyugati társadalom lefejezésére meg szerintem nagyjából 1918 és 1948 között került sor, de ez nyilván más korszak és más téma.
@gigabursch: A holland háborúkhoz képest azért közben eltelt több mint száz év.
@bz249: Porto Praya tétje nem India volt, hanem Fokváros, ennek elfoglalásával az angol szinte elvágták volna az Indiába és a Távol-Keletre vezető útvonalat a hollandok és a franciák elől.
![](https://m.blog.hu/ht/htenger/image/.external/.thumbs/458490b988b614d35236352343916683_669ba6b3c379af695492e9efd7630b86.jpg)
Suffren következő két évéről semmit sem lehet tudni, a legközelebbi feljegyzés róla 1769 októberéből származik, amikor ismét szabadságot kért a tengerészeti minisztertől, hogy harmadszor is visszatérjen Máltára. Valószínűsíthető, hogy a köztes időben Suffren nem kapott olyan beosztást a flottánál,…..
savanyújóska
2024.08.05 09:33:06
@bz249: A későbbi részekben nagyrészt arról lesz szó, hogy valóban így volt, a csatasort kialakítani és fenntartani képesek voltak, de itt nagyjából meg is állt a tudományuk.
savanyújóska
2024.08.06 18:21:46
@gigabursch: "tudtak-e valami mást, mint a britek."
Amennyire én tudom, nem tudtak. A modern navigáció eszközei és eljárásai nagyrészt angol találmányok és fejlesztések. Ebből az időből származó spanyol feljegyzések szerint a szövetséges franciák rá is csodálkoztak a spanyol barométerekre, azok ugyanis előbb, és pontosabban jelezték a légnyomás változásokat, mint a francia légnyomásmérők. Vagyis ezen a téren úgy tűnik, a franciáknak nem volt semmilyen technológia fölényük, sőt.
"ahol a kormányos egy árnyékoló (mai szóval: "napvitorla") alatt áll"
A kép eléggé zavarba ejtett, mert bár ahonnan letöltöttem, francia sorhajót írtak, de egyébként meg minden rajzon és modellen, amit láttam, a sorhajókon a tatfedélzet alatt van a kormánykerék. Most utánanéztem megint, és úgy tűnik, a kép valójában a Deal Castle nevű angol fregatt fedélzetén készült, 1775-ben. A képaláírást majd javítom is.
Amennyire én tudom, nem tudtak. A modern navigáció eszközei és eljárásai nagyrészt angol találmányok és fejlesztések. Ebből az időből származó spanyol feljegyzések szerint a szövetséges franciák rá is csodálkoztak a spanyol barométerekre, azok ugyanis előbb, és pontosabban jelezték a légnyomás változásokat, mint a francia légnyomásmérők. Vagyis ezen a téren úgy tűnik, a franciáknak nem volt semmilyen technológia fölényük, sőt.
"ahol a kormányos egy árnyékoló (mai szóval: "napvitorla") alatt áll"
A kép eléggé zavarba ejtett, mert bár ahonnan letöltöttem, francia sorhajót írtak, de egyébként meg minden rajzon és modellen, amit láttam, a sorhajókon a tatfedélzet alatt van a kormánykerék. Most utánanéztem megint, és úgy tűnik, a kép valójában a Deal Castle nevű angol fregatt fedélzetén készült, 1775-ben. A képaláírást majd javítom is.
savanyújóska
2024.08.09 18:31:28
@gigabursch: Az a modern hajókon van. A vitorlás sorhajókon mindenhol nagyjából úgy nézett ki a kormányállás, mint a Victoryn.
www.cnet.com/a/img/resize/0694e9bddae8b64bfea337a6366a0867a9d35549/hub/2015/11/02/934de4eb-d525-4b0a-840b-eb7c4722d419/victory-warrior-alliance-7.jpg?auto=webp&width=1200
www.cnet.com/a/img/resize/0694e9bddae8b64bfea337a6366a0867a9d35549/hub/2015/11/02/934de4eb-d525-4b0a-840b-eb7c4722d419/victory-warrior-alliance-7.jpg?auto=webp&width=1200
![](https://m.blog.hu/ht/htenger/image/.external/.thumbs/6110387eef95c6c10d82fce5bce13d6d_669ba6b3c379af695492e9efd7630b86.jpg)
A francia haditengerészetet viszonylag jó állapotban érte az újabb háború kitörése. Az előző háborúban a konvojcsatákban és balesetekben 29 sorhajót és fregattot vesztettek, eddigre azonban nemcsak ezeket a veszteségeket sikerült pótolni, hanem még tovább is tudták növelni a flotta erejét. A király…..
savanyújóska
2024.07.23 16:24:02
@gigabursch: "Nem értettem a zárójelet."
A sziget mostani, és az akkori neve.
"Nem utána volt, hanem már alatta."
15 évvel a halála után tört ki a forradalom. Vagyis akármit csinált, az utódnak lett volna még ideje helyrehozni, ha nem olyan ő is, amilyen.
A sziget mostani, és az akkori neve.
"Nem utána volt, hanem már alatta."
15 évvel a halála után tört ki a forradalom. Vagyis akármit csinált, az utódnak lett volna még ideje helyrehozni, ha nem olyan ő is, amilyen.
savanyújóska
2024.07.25 14:03:36
@SirHiggins: "messze nem gyarmati jellegű függésben"
Portugália helyzetére történészek használják a félgyarmat, pszeudo-gyarmat, vagy nem hivatalos gyarmat (colónia informal) kifejezéseket. De attól függetlenül, milyen volt a portugál–angol viszony, a háborúban Portugália semleges volt, vagyis a felségvizein nem lehetett volna harci cselekményeket folytatni.
"nem olyan hűűűdegonooosz dolog, amit Boscawen csinált"
Közismert elfogulatlanságodat bizonyítandó, ezt majd ismételd meg a sorozat negyedik része után is.
@Pájer_ Csaba: "elkezdek gyűjtögetni a makettre"
Feltételezem a klasszikus darabra gondolsz.
www.super-hobby.hu/products/Le-Chebec.html
Már nem gyártják, de külföldről biztosan be lehet szerezni. A modell egyébként a Le Requin nevű chebec párizsi tengerészeti múzeumban látható modelljének másolata. A hajóról van egy könyvem, ha rászánod magad az építésre, PDFben el tudom küldeni.
Portugália helyzetére történészek használják a félgyarmat, pszeudo-gyarmat, vagy nem hivatalos gyarmat (colónia informal) kifejezéseket. De attól függetlenül, milyen volt a portugál–angol viszony, a háborúban Portugália semleges volt, vagyis a felségvizein nem lehetett volna harci cselekményeket folytatni.
"nem olyan hűűűdegonooosz dolog, amit Boscawen csinált"
Közismert elfogulatlanságodat bizonyítandó, ezt majd ismételd meg a sorozat negyedik része után is.
@Pájer_ Csaba: "elkezdek gyűjtögetni a makettre"
Feltételezem a klasszikus darabra gondolsz.
www.super-hobby.hu/products/Le-Chebec.html
Már nem gyártják, de külföldről biztosan be lehet szerezni. A modell egyébként a Le Requin nevű chebec párizsi tengerészeti múzeumban látható modelljének másolata. A hajóról van egy könyvem, ha rászánod magad az építésre, PDFben el tudom küldeni.
![](https://m.blog.hu/ht/htenger/image/.external/.thumbs/3b7d041951146e855d523ca91b1165cf_669ba6b3c379af695492e9efd7630b86.jpg)
Hollandia tengeri hatalomként való hanyatlásával a XVIII. századra a tengereken a francia flotta vált az angol haditengerészet legfőbb ellenfelévé. Azonban míg korábban a hollandok egyenrangú ellenfelei voltak a briteknek, és gyakran felül is múlták őket, addig a franciák egy-egy ritka győzelmüktől…..
savanyújóska
2024.07.08 12:51:11
@bz249: "nem lesz akkor harmadik angol-holland haboru?"
Muszáj lesz megírnom, de idén már biztosan nem kerül rá sor.
Muszáj lesz megírnom, de idén már biztosan nem kerül rá sor.
savanyújóska
2024.07.09 18:49:46
@Galaric: Az angol hajóépítés a 18 század elején még nagyrészt ösztönös volt, a hajók nem tervrajzok alapján készültek, hanem inkább a mesterek tapasztalatai alapján, mondhatni szemmértékre. A franciák viszont már tudományos alapokra fektették a hajóépítést, matematikusok számolták ki az optimális hajótestformát, és a hajótest szerkezeti elemeinek a méretezését. A francia hajók gyorsabbak és jobban manőverezhetőek voltak, nehezebb fegyverzetet tudtak hordozni, és könnyebben lehetett őket kezelni. Az angol hajók ugyanekkor erősebb szerkezetűek voltak, és nagyobbak voltak a raktereik, ami hosszabb utakon előnyt jelentett.
![](https://m.blog.hu/ht/htenger/image/.external/.thumbs/8c308222b7b863fd570bef317d7db61a_669ba6b3c379af695492e9efd7630b86.jpg)
A Medway-i rajtaütés után a holland flotta szoros blokádot tartott fenn a Temze torkolatban és a Csatornán, s várták, hogy az angolok végre aláírják a békeszerződést. Erre azonban még mindig nem került sor, II. Károly makacsul tovább húzta az időt, talán még mindig abban bízva, a franciákat maga…..
savanyújóska
2024.02.20 17:23:06
@Oktán Pista: "lehet köze a "briganti"(rabló, gonosztevő) becsmérlő szóhoz?"
Ha jól tudom, a név középkori eredetű, és az olasz brigante szóból származik, amit eredetileg a Földközi-tengeri kalózhajókra ragasztottak rá.
"egy párhuzam a korabeli Anglia és Szovjetunió között"
Nem beszélnék párhuzamról, inkább némi felületes hasonlóságról. Cromwell és Sztálin azért nagyon nem hasonlít. Párhuzamot inkább az 1914-es eseményekkel állítanék, amikor az angolok megint jó ötletnek gondolták, hogy a bajaikat az Európa leggazdagabb országa elleni háborúval oldják meg.
@omron: Győrben a közelünkben volt az egyik orosz laktanya, hallottuk, ahogy szinte állandóan szólnak a szirénák, folyamatosan riadó volt náluk. Többen mesélték, mikor jöttek az orosz teherautók a laktanyájukba szánt szénért a telepre, az orosz katonák kézzel szórták fel a szenet a platóra, mert nem volt semmilyen szerszámuk.
Oroszország nem Bizánc örököse, hanem az Arany Hordáé.
Ha jól tudom, a név középkori eredetű, és az olasz brigante szóból származik, amit eredetileg a Földközi-tengeri kalózhajókra ragasztottak rá.
"egy párhuzam a korabeli Anglia és Szovjetunió között"
Nem beszélnék párhuzamról, inkább némi felületes hasonlóságról. Cromwell és Sztálin azért nagyon nem hasonlít. Párhuzamot inkább az 1914-es eseményekkel állítanék, amikor az angolok megint jó ötletnek gondolták, hogy a bajaikat az Európa leggazdagabb országa elleni háborúval oldják meg.
@omron: Győrben a közelünkben volt az egyik orosz laktanya, hallottuk, ahogy szinte állandóan szólnak a szirénák, folyamatosan riadó volt náluk. Többen mesélték, mikor jöttek az orosz teherautók a laktanyájukba szánt szénért a telepre, az orosz katonák kézzel szórták fel a szenet a platóra, mert nem volt semmilyen szerszámuk.
Oroszország nem Bizánc örököse, hanem az Arany Hordáé.
savanyújóska
2024.03.01 11:17:55
@Oktán Pista: "a Marjai-féle "A hajó történetét"
Gyakorlatilag mindenhol úgy emlegetik, mint "Marjai könyv", holott valójában a szöveg nagyjából kétharmadát Pataky Dénes írta.
@sponge: "mi lesz akövetkező téma? "
Új anyag nincs kész, egy régi cikket fogok megint újraközölni, az első rész néhány napon belül fent lesz.
@gigabursch: "most még csak összeveszés sem történt! "
Az általában a második világháborús témák kapcsán szokott történni, rendszerint ha csúnyákat merek írni az angolszász szabadságharcosokról. Egyébként mióta az Index NER kompatibilis lett, a legagresszívabb békeharcosok, aki ilyenkor legjobban tajtékzanak, bojkottálják az Indexet, és a blog-hu-t is. Ennek nem feltétlenül örülök, már csak azért sem, mert ez az olvasottságnak sem tett jót.
Gyakorlatilag mindenhol úgy emlegetik, mint "Marjai könyv", holott valójában a szöveg nagyjából kétharmadát Pataky Dénes írta.
@sponge: "mi lesz akövetkező téma? "
Új anyag nincs kész, egy régi cikket fogok megint újraközölni, az első rész néhány napon belül fent lesz.
@gigabursch: "most még csak összeveszés sem történt! "
Az általában a második világháborús témák kapcsán szokott történni, rendszerint ha csúnyákat merek írni az angolszász szabadságharcosokról. Egyébként mióta az Index NER kompatibilis lett, a legagresszívabb békeharcosok, aki ilyenkor legjobban tajtékzanak, bojkottálják az Indexet, és a blog-hu-t is. Ennek nem feltétlenül örülök, már csak azért sem, mert ez az olvasottságnak sem tett jót.
savanyújóska
2024.07.08 12:51:44
@Madarász Henrik: Lesz, de biztosan csak jövőre.
![](https://m.blog.hu/ht/htenger/image/.external/.thumbs/fe00b732bf57597c03110f6a87e7d8fa_669ba6b3c379af695492e9efd7630b86.jpg)
A támadás harmadik napján ragyogó reggelre ébredtek Dakarban. A köd teljesen felszállt, s a kristálytiszta időben a parti erődök megfigyelői már 40 kilométeres távolságról észrevették az angol hajók árbocait.
A nap mindkét oldalon a felderítő repülőgépek kiküldésével kezdődött. A menetrend szerint…..
savanyújóska
2024.06.23 07:26:56
@Pájer_ Csaba: És ne feledkezzünk meg a műfaj klasszikusáról se.
www.szekesfehervar.hu/_upload/images/news/46622/Miskahusz%C3%A1r%20avat%C3%A1sa-38.jpg
www.szekesfehervar.hu/_upload/images/news/46622/Miskahusz%C3%A1r%20avat%C3%A1sa-38.jpg
savanyújóska
2024.06.23 20:07:44
@Sigismundus: Az iszlám fanatizmus a lakosság körében volt számottevő, nem a kormány volt az. Én részben ennek tudom be azt a franciákkal szembeni dühödt ellenállást, ami Nyugat-Afrikában nem volt ennyire jellemző.
Az idegen elnyomásra való hivatkozás nem mindig meggyőző mentség, és a nagy pofa se jelenti azt, hogy mögötte tartalom is van. És ennek szemléltetésre nem kell afrikai országokra hivatkozni, hanem lehet mondjuk egy felső-balkáni országra is, ahol 35 éve majd mindenki meg volt győződve róla, hogy a megszállók távozása után érvényesül majd a bennszülöttek addig elnyomott csodálatos tehetsége, és 10-15 éven belül az ő országuk lesz majd Kelet-Európa Svájca.
Az idegen elnyomásra való hivatkozás nem mindig meggyőző mentség, és a nagy pofa se jelenti azt, hogy mögötte tartalom is van. És ennek szemléltetésre nem kell afrikai országokra hivatkozni, hanem lehet mondjuk egy felső-balkáni országra is, ahol 35 éve majd mindenki meg volt győződve róla, hogy a megszállók távozása után érvényesül majd a bennszülöttek addig elnyomott csodálatos tehetsége, és 10-15 éven belül az ő országuk lesz majd Kelet-Európa Svájca.
savanyújóska
2024.06.24 05:47:56
@molnibalage: Ha miskahuszárra gondolsz, az nem hivatalos állami emlékmű, magánszemély állította magánterületen. Engedélyeztetni gondolom így is kellett, és persze beállt mögéje a teljes állami apparátus is. Azt azért el kell ismerni, mint általában az ilyen emlékművek, ez is sokat elárul az országról.
![](https://m.blog.hu/ht/htenger/image/.external/.thumbs/90a9ef5baa30048969dea36ac5e90c39_669ba6b3c379af695492e9efd7630b86.jpg)
A Dakar ellen vonuló inváziós flotta hajói szeptember 14 és 16 között mind összegyűltek Freetown kikötőjében, azonban sokáig nem tudták eldönteni, onnan hová is indulnak majd tovább. A Force Y megérkezése mindenkiben azt az érzést keltette, a franciák nyilván tudnak a terveikről, ezért küldtek…..
![](https://m.blog.hu/ht/htenger/image/.external/.thumbs/8499492a3fdf6effe3943118dfca64da_669ba6b3c379af695492e9efd7630b86.jpg)
A XIX. század második felében az európai nagyhatalmak szinte egész Afrikát megszállták, és felosztották egymás között. A nemzetközi egyezményekkel kialakított határok már csak az első világháború után változtak nagyobb mértékben, amikor a győztes országok újraosztották a német gyarmatokat. Csak két…..
savanyújóska
2024.06.07 07:07:42
@Macroglossa: Az amerikaiak erőltették először a nagy lőtávolságokat, akik úgy gondolták, a rendszerint jó látási viszonyokkal rendelkező közép-atlanti térségben fognak majd csatázni, az angolok ellen. Az elképzelés szerint a tűzvezetést nagy távolságokon a csatahajók felderítő repülőgépei irányították volna.
![](https://m.blog.hu/ht/htenger/image/.external/.thumbs/1ce5960b6d0bbe915f274b2608e37d09_669ba6b3c379af695492e9efd7630b86.jpg)
A Mers el Kebir elleni támadással kapcsolatban alighanem mindenkiben felmerül a kérdés, mégis mi értelme volt ennek az egésznek? A már legyőzött, leszerelés előtt álló, a németektől biztos távolságban félreállított francia hadihajók miféle veszélyt jelenthettek volna Angliára? Maga a támadás is a…..
savanyújóska
2024.05.20 07:11:01
savanyújóska
2024.05.27 07:19:39
@Zs_: Brest mellett, Camaret-sur-Mer-ben, az Atlanti Csata Emlékmúzeumban, több más hajó horgonyával együtt. Ésszerű elhelyezésnek tűnik.
savanyújóska
2024.05.27 10:46:20
@Zs_: Aktív pályafutásuk nagyobb részét az Atlanti-óceánon töltötték, bár sok vizet tényleg nem zavartak, már csak a rendelkezésükre álló idő rövidsége miatt sem.
![](https://m.blog.hu/ht/htenger/image/.external/.thumbs/1e506180b986ef6f066f6f1072649bef_669ba6b3c379af695492e9efd7630b86.jpg)
Somerville fél hatkor kapta meg a tárgyalások eredménytelenségéről szóló jelentést Holland-tól. Ezzel elszállt minden remény a megegyezésre, és Somerville-nek nem maradt más lehetősége, mint hogy engedelmeskedik az Admiralitás utasításainak, vagy pedig hazatér és hadbíróság elé áll. Hajóit a kikötő…..
savanyújóska
2024.04.20 07:55:29
@Oktán Pista: Húszévesen Svájcba disszidált a behívó elől – akkor még pacifista volt, ahogy Churchill is pacifista liberálisként kezdte a politikai pályafutását –, ahol többször is letartóztatták. A nem bizonyított legenda szerint a börtönben szervezte be a francia titkosszolgálat. A másik verzió szerint csak 1914-ben szervezték be, hogy az olasz hadbalépés mellett agitáljon, amiért állítólag tízmillió frankot kapott.
savanyújóska
2024.05.01 07:30:15
@valis47: És akkor megy a csodálkozás, azok az elvetemült, fanatikus nácik miért harcoltak a végsőkig a megadás helyett.
"ha nem is pont úgy, de megvalósult végül"
A németek kiherélése végül valóban megtörtént, ha nem is fizikailag.
"ha nem is pont úgy, de megvalósult végül"
A németek kiherélése végül valóban megtörtént, ha nem is fizikailag.
savanyújóska
2024.05.02 07:46:23
@Pájer Csaba: "marginálisak voltak az események alakulásában"
Végül. Egy ideig azért komolyan vették őket, és német oldalon indokolni látszott a meggyőződést, hogy a lenni vagy nem lenni a tét.
"Ezek ugyan azok a németek"
Nem vitatom, hogy nincsenek kiherélve, csak azt mondom, úgy viselkednek, mintha ki lennének. Elsősorban a politikai töketlenkedésükre gondolok, de lehetne említeni a katonait is. Az afganisztáni küldetésbe küldött német csapatok láttán nyilatkozott annak idején néhány amerikai tiszt valahogy úgy, talán túlságosan is jól sikerült a németek demilitarizálása. Úgyszintén régen olvastam valahol, németországi amerikai laktanyában mindig riadót rendeltek el, valahányszor a mellettük levő német laktanyában lőgyakorlatot tartottak, mert ilyenkor a golyók repkedtek összevissza mindenfelé.
Valahol nyilván ugyanazok. Művelt ismerőseim szerint alkoholtartalmú italok megfelelő mennyiségű fogyasztását követően a német bürger egy idő után hajlamos a kocsmapultnál magyar cimborája fülébe súgni, hogy Adolfnak azért egyben-másban talán mégis igaza volt.
"számunkra érthetetlen"
Talán annyira mégsem. Tudtommal nálunk sem volt ritka jelenség a néhány nap alatt nyilasból kommunistává átvedlő pártbuzgalmár. Avagy nézd meg a Kedves Vezető életútját, milyen széles és színes politikai palettát ölel át.
Végül. Egy ideig azért komolyan vették őket, és német oldalon indokolni látszott a meggyőződést, hogy a lenni vagy nem lenni a tét.
"Ezek ugyan azok a németek"
Nem vitatom, hogy nincsenek kiherélve, csak azt mondom, úgy viselkednek, mintha ki lennének. Elsősorban a politikai töketlenkedésükre gondolok, de lehetne említeni a katonait is. Az afganisztáni küldetésbe küldött német csapatok láttán nyilatkozott annak idején néhány amerikai tiszt valahogy úgy, talán túlságosan is jól sikerült a németek demilitarizálása. Úgyszintén régen olvastam valahol, németországi amerikai laktanyában mindig riadót rendeltek el, valahányszor a mellettük levő német laktanyában lőgyakorlatot tartottak, mert ilyenkor a golyók repkedtek összevissza mindenfelé.
Valahol nyilván ugyanazok. Művelt ismerőseim szerint alkoholtartalmú italok megfelelő mennyiségű fogyasztását követően a német bürger egy idő után hajlamos a kocsmapultnál magyar cimborája fülébe súgni, hogy Adolfnak azért egyben-másban talán mégis igaza volt.
"számunkra érthetetlen"
Talán annyira mégsem. Tudtommal nálunk sem volt ritka jelenség a néhány nap alatt nyilasból kommunistává átvedlő pártbuzgalmár. Avagy nézd meg a Kedves Vezető életútját, milyen széles és színes politikai palettát ölel át.
![](https://m.blog.hu/ht/htenger/image/.external/.thumbs/9b4c83907203fc6f468205785f43bbf1_669ba6b3c379af695492e9efd7630b86.jpg)
Gensoul még a támadás estéjén tájékoztatta az észak-afrikai francia tengerészeti erők Algírban tartózkodó főparancsnokát, Jean Pierre Estéva altengernagyot, hogy a Dunkerque sérülései nem súlyosak, és a hajó néhány nap múlva elhagyhatja a kikötőt. Estéva ezt rögtön szükségesnek látta…..
savanyújóska
2024.04.23 18:55:32
@Oktán Pista: "stabilizálni kéne a frontot"
Nem stabilizálták, vonultak vissza Tunéziába, ahol a helyi franciák készségesen együttműködtek velük. Rommel úgy is tervezte, hogy külön veri meg az Algéria felől érkező amerikaiakat és az Egyiptomból utána nyomuló angolokat, előbbieket sikerült is visszanyomnia, de mire áttörhetett volna, már a nyakán volt megint Montgomery.
"még voltak rojalisták?"
Voltak, de már csak marginális jelentőségük volt, bár egy ideig állítólag még De Gaulle is gondolkozott a monarchia visszaállításán.
Nem stabilizálták, vonultak vissza Tunéziába, ahol a helyi franciák készségesen együttműködtek velük. Rommel úgy is tervezte, hogy külön veri meg az Algéria felől érkező amerikaiakat és az Egyiptomból utána nyomuló angolokat, előbbieket sikerült is visszanyomnia, de mire áttörhetett volna, már a nyakán volt megint Montgomery.
"még voltak rojalisták?"
Voltak, de már csak marginális jelentőségük volt, bár egy ideig állítólag még De Gaulle is gondolkozott a monarchia visszaállításán.
savanyújóska
2024.04.25 08:23:43
@Oktán Pista: "hogy meg is veri, az egy kicsit hiú remény"
Gondolom csak csatát akart nyerni, nem háborút, mert tudta, hogy azt már nem lehet. Nagy reményei aligha lehettek, de katonaként nyilván úgy gondolta, az a dolga, minél nagyobb kárt okozzon az ellenségnek, amivel talán szépíthet valamit a végeredményen.
"békévé oldja az emlékezés"
De nem hagyják.
Gondolom csak csatát akart nyerni, nem háborút, mert tudta, hogy azt már nem lehet. Nagy reményei aligha lehettek, de katonaként nyilván úgy gondolta, az a dolga, minél nagyobb kárt okozzon az ellenségnek, amivel talán szépíthet valamit a végeredményen.
"békévé oldja az emlékezés"
De nem hagyják.
savanyújóska
2024.04.25 17:14:44
@Galaric: Gondolom úgy képzelték, ha lesz, a következő angol támadás is olyan lesz, mint az előző. Az angolok majd felvonulnak a csatahajóikkal a kikötő előtt, és átadnak egy ultimátumot többórás határidővel, ami elég időt ad a hajók kiürítésére. A légifelderítés elhanyagolására persze így sincs mentség.
![](https://m.blog.hu/ht/htenger/image/.external/.thumbs/a071f5ddec60eaa175255fd63b5ea9e4_669ba6b3c379af695492e9efd7630b86.jpg)
Mire Cochrane végül megérkezett Görögországba, már befutottak oda leendő flottájának első hajói is. A Perseverance 1826 május végén készült el, de csak az év végére érte el a görög kikötőket, mert hajtóművei állandóan elromlottak, és Hastings többször is kénytelen volt hosszú ideig vesztegelni az…..
savanyújóska
2020.07.12 17:49:32
@Untermensch4: Azért ez még egy királyságban se úgy megy, hogy a királynő csak úgy ad a kedvencének egy flottát, hadd szórakozzon egyet. Az ellenlábasai meg inkább attól tarthattak, hogy a végén még megint sikert arat.
savanyújóska
2020.07.17 09:16:36
@Cymantrene: @Macroglossa: Nelson azért általában mindig tudta, kivel kell jóban lenni, és mikor hogyan kell viselkedni. Sokkal simulékonyabb volt, mint Cochrane, bár néha ő is egészen bunkó módon önfejű tudott lenni. A Lady Hamilton ügyre majdnem ráment a karrierje, és nem törődött vele. Ha túléli a háborút, szerintem hivatásos nemzeti hőst csináltak volna belőle, szépen csengő címekkel és rangokkal, de távol tartották volna a tényleges hatalomtól, és a flotta irányításától.
savanyújóska
2024.04.25 08:24:28
@kennimekkormikk: Üdvözlünk a klubban!
![](https://m.blog.hu/ht/htenger/image/.external/.thumbs/4fa3392a2350ac244046b9e902f861a1_669ba6b3c379af695492e9efd7630b86.jpg)
Az angol hadihajóknak nem kellett messze menniük, Mers el Kebir kikötője alig 440 km-re volt Gibraltártól, közvetlenül Oran mellett, melynek egyik külvárosa volt. A kikötő kiépítését a franciák még a XIX. század végén kezdték el, akkor még abból a megfontolásból, hogy innen a torpedónaszádok könnyen…..
savanyújóska
2024.04.05 16:09:57
@molnibalage: A franciáknak is megvan ebben a maguk sara. (Kezdve ott, hogy korábban valóban ígéretet tettek az angoloknak, ha fegyverszünetet kötnek a németekkel, angol kikötőkbe küldik a hajóikat.) A hajók demobilizálását és harcképtelenné tételét igazából gyorsan meg lehetett volna oldani. A turbinákat és az optikai távolságmérőket néhány jól célzott kalapácsütéssel tönkre lehetett volna tenni, az ágyúcsövek belsejében elhelyezett kis robbanótöltetekkel pedig tönkre lehetett volna tenni a csövek huzagolását. Hat óra talán nem lett volna elég minden hajóra, de az angolok szerintem megvárták volna amíg végeznek. A háború után a hazai kikötőkben aztán néhány hónap alatt helyre lehetett volna hozni a hajókat.
savanyújóska
2024.04.07 07:51:52
@lezlidzsi84: Nem a képekkel van a gond, a szöveget kezeli nehezen. Mióta ezt a sorozatot teszem fel azóta lassult le. Arra gondoltam, talán a formátummal van valami baja, próbálkoztam más betűtípussal, de az se használt.
savanyújóska
2024.04.09 07:59:00
@gigabursch: A szöveget nem a régi lapról másoltam ki, az eredeti, 12 éve íródott Word dokumentumot vettem elő. Próbáltam újraformázni, de a blog.hu akkor is akadozik tőle.
@Pájer_ Csaba: Időnként bosszant kissé, hogy a legélénkebb viták olyasmikről szoktak kibontakozni, amiknek érintőleges köze sincs a poszt témájához, de ezért még nem tiltottam le senkit.
@Pájer_ Csaba: Időnként bosszant kissé, hogy a legélénkebb viták olyasmikről szoktak kibontakozni, amiknek érintőleges köze sincs a poszt témájához, de ezért még nem tiltottam le senkit.
![](https://m.blog.hu/ht/htenger/image/.external/.thumbs/fd2e964d2a01e7ce288dd42c9fcdb9ae_669ba6b3c379af695492e9efd7630b86.jpg)
A Franciaország és a tengelyhatalmak között Campiegne-ben megkötött fegyverszünet hivatalosan 1940 június 25-én, éjfél után 35 perccel lépett életbe. René Émile Godfroy tengernagy, az Alexandriában álló francia kötelék parancsnoka, ugyanekkor engedélyt kért az angoloktól a kikötő elhagyására, hogy a…..
savanyújóska
2024.03.28 11:31:49
@bz249: "elonyos, hogy a lovegek a hajo kozepere kerultek"
Bár az előtervek között valóban volt olyan megoldás, hogy a két lövegtornyot a hajó közepére, a parancsnoki híd mögé tették, végül nem középen, hanem a hajó orrán építették be őket. A koncepció az volt, hogy a főtüzérség két lövegtoronyba való összpontosításával súlyt spórolnak meg – amit én vitatnék –, és csökkenteni lehet az övpáncél hosszát is, amivel szintén súlyt takarítanak meg. A haditengerészet papíron a támadó taktikát favorizálta, úgy gondolták, ők fogják lerohanni az ellenséget, vagyis az orrban elhelyezett lövegtornyok nem jelentenek hátrányt. A német zsebcsatahajók és az olasz nehézcirkálók ellen tervezett Dunkerque osztálynál ez még érthető elgondolás volt, de a nagy csatahajók esetében már kérdéseket vetett fel. A franciák is így gondolhatták, mert már a hattagúra tervezett Richelieu osztály utolsó három egységénél visszatértek volna a klasszikus elrendezéshez, elöl és hátul beépítve egy-egy négyágyús tornyot.
@Pájer_ Csaba: "viszont nem merült fel a Yamato-effektus"
Annak idején sokszor hivatkoztam a Jean Bartra, aminek Casablancánál egyetlen 454 kilós bomba szétverte az egész orr részét.
@sponge: "Ez még létező honlap"
Nem. Molni lementette az anyag nagy részét, egy ideig fent is volt a link a lapon, de levettem róla, mert előbb-utóbb ide is felkerül róla minden, ami ott volt. Ez a cikk is onnan származó utánközlés, kis módosításokkal. Ha mindenki elolvashatná az eredetit, senki se olvasná most végig a sorozatot.
Bár az előtervek között valóban volt olyan megoldás, hogy a két lövegtornyot a hajó közepére, a parancsnoki híd mögé tették, végül nem középen, hanem a hajó orrán építették be őket. A koncepció az volt, hogy a főtüzérség két lövegtoronyba való összpontosításával súlyt spórolnak meg – amit én vitatnék –, és csökkenteni lehet az övpáncél hosszát is, amivel szintén súlyt takarítanak meg. A haditengerészet papíron a támadó taktikát favorizálta, úgy gondolták, ők fogják lerohanni az ellenséget, vagyis az orrban elhelyezett lövegtornyok nem jelentenek hátrányt. A német zsebcsatahajók és az olasz nehézcirkálók ellen tervezett Dunkerque osztálynál ez még érthető elgondolás volt, de a nagy csatahajók esetében már kérdéseket vetett fel. A franciák is így gondolhatták, mert már a hattagúra tervezett Richelieu osztály utolsó három egységénél visszatértek volna a klasszikus elrendezéshez, elöl és hátul beépítve egy-egy négyágyús tornyot.
@Pájer_ Csaba: "viszont nem merült fel a Yamato-effektus"
Annak idején sokszor hivatkoztam a Jean Bartra, aminek Casablancánál egyetlen 454 kilós bomba szétverte az egész orr részét.
@sponge: "Ez még létező honlap"
Nem. Molni lementette az anyag nagy részét, egy ideig fent is volt a link a lapon, de levettem róla, mert előbb-utóbb ide is felkerül róla minden, ami ott volt. Ez a cikk is onnan származó utánközlés, kis módosításokkal. Ha mindenki elolvashatná az eredetit, senki se olvasná most végig a sorozatot.
savanyújóska
2024.03.28 11:41:41
@Pájer_ Csaba: Szerintem ezúttal is kár az erőlködésért.
"semmi okát nem látták annak, hogy szuverén államkent csak úgy puszira átadják a hajóikat más államoknak"
Hozzá kell tenni, az angolok azzal a feltétellel egyeztek bele a fegyverszüneti tárgyalásokba, hogy a franciák ígéretet tettek, a flottájuk áthajózik angol kikötőkbe, vagy elsüllyeszti önmagát. A szövegben ezt meg is említettem.
"akár csak rápislantanak a hajókra, azonnal elsüllyesztik őket"
És aztán ezt meg is tették, amikor így alakult a helyzet.
"semmi okát nem látták annak, hogy szuverén államkent csak úgy puszira átadják a hajóikat más államoknak"
Hozzá kell tenni, az angolok azzal a feltétellel egyeztek bele a fegyverszüneti tárgyalásokba, hogy a franciák ígéretet tettek, a flottájuk áthajózik angol kikötőkbe, vagy elsüllyeszti önmagát. A szövegben ezt meg is említettem.
"akár csak rápislantanak a hajókra, azonnal elsüllyesztik őket"
És aztán ezt meg is tették, amikor így alakult a helyzet.
savanyújóska
2024.03.28 13:31:43
@Pájer_ Csaba: "egyszerre akart politikus és haditengerész is lenni"
Igazából tipikus foteltengerész volt, az első világháborút végig a szárazföldön töltötte, a tüzérségnél és a tengerészgyalogságnál, utána meg néhány kis járőrhajót irányított, a repülőiskolát vezette, egyébként végig vezérkari és minisztériumi beosztásokban dogozott, nagy hadihajót vagy köteléket soha nem irányított. Gyors karrierjét főleg befolyásos családjának köszönhette. Politikusnak viszont nem volt rossz, arra is időben ráérzett, mikor kell a németek mellől lelépni. Ha tovább él, valószínűleg a háttérbe szorította volna De Gaulle-t.
"nem értem a hypeot körülötte"
A hype arról szól, hogy a Texas az egyetlen megmaradt első világháborús csatahajó.
Egyébként te vagy az első, aki szépnek találja az Ersatz Monarchot.
"nem értem"
Arra céloztam, valószínűleg ezúttal is felesleges erőfeszítés mások meggyőzésén erőlködni.
Igazából tipikus foteltengerész volt, az első világháborút végig a szárazföldön töltötte, a tüzérségnél és a tengerészgyalogságnál, utána meg néhány kis járőrhajót irányított, a repülőiskolát vezette, egyébként végig vezérkari és minisztériumi beosztásokban dogozott, nagy hadihajót vagy köteléket soha nem irányított. Gyors karrierjét főleg befolyásos családjának köszönhette. Politikusnak viszont nem volt rossz, arra is időben ráérzett, mikor kell a németek mellől lelépni. Ha tovább él, valószínűleg a háttérbe szorította volna De Gaulle-t.
"nem értem a hypeot körülötte"
A hype arról szól, hogy a Texas az egyetlen megmaradt első világháborús csatahajó.
Egyébként te vagy az első, aki szépnek találja az Ersatz Monarchot.
"nem értem"
Arra céloztam, valószínűleg ezúttal is felesleges erőfeszítés mások meggyőzésén erőlködni.
![](https://m.blog.hu/ht/htenger/image/.external/.thumbs/04545d8dac59bf53cb394422e8d24df7_669ba6b3c379af695492e9efd7630b86.jpg)
"Nekünk a szabadság az, ha olyan hazát építhetünk magunknak, ahol nincs a fejünk fölött semmiféle háziúr."
..
savanyújóska
2024.03.26 14:18:16
savanyújóska
2024.03.27 07:07:07
@Pájer_ Csaba: Felmerült, hogy legalábbis egy időre felfüggesztek pár kommentelőt, de nem rád gondoltam.
![](https://m.blog.hu/ht/htenger/image/.external/.thumbs/2fc01cc4e3f1975cfb04be795c497ae0_669ba6b3c379af695492e9efd7630b86.jpg)
A szokásos gyakorlatnak megfelelően a szárazföldi és tengeri haderők parancsnokai a második világháború előestéjén megint arra készültek, hogy majd az előző háborút fogják újravívni, modernebb eszközökkel. A szárazföldön ismét elhúzódó állóháborúra készültek, és hogy ezúttal már rögtön az elején…..
savanyújóska
2024.03.13 11:50:30
@Galaric: "meg kellett akadályozniuk a németek és az olaszok tovább erösödését"
A későbbiekben nagyjából arról lesz majd szó, hogy nem erről szólt a történet.
A későbbiekben nagyjából arról lesz majd szó, hogy nem erről szólt a történet.
![](https://m.blog.hu/ht/htenger/image/.external/.thumbs/2c3d07001cc44990872c852494530a26_669ba6b3c379af695492e9efd7630b86.jpg)
Az első világháború sok minden más mellett olyan szempontból is kuriózum volt a korábbi európai háborúkhoz képest, hogy a felek nem voltak hajlandóak semmilyen kompromisszumra, és mindegyikük a „mindent vagy semmit” alapon játszott. A cél nem pusztán a győzelem volt, hanem a totális győzelem, az…..
savanyújóska
2024.03.11 09:51:50
@H4mburger: Épp nemrég találtam egy könyvet, ami elég részletesen foglalkozik Ko Chang-al, elképzelhető, hogy egyszer majd megírnom, de biztosan nem ígérhetem. A japán vonalat is hiányolták már néhányan a blog témái közül, egyszer neki is álltam egy sorozatnak a japán cirkálókról, de már az elején rájöttem, hogy a japán téma valahogy egyszerűen nem érdekel, úgyhogy ezt elnapoltam későbbre. Madagaszkárról ennek a sorozatnak végén röviden lesz majd szó.
savanyújóska
2024.03.12 19:29:31
@H4mburger: "miért ódzkodik az angolszász "mainstream""
Szerintem leginkább csak azért, mert nem nagyon van mit mondani róla. Pár hétig szerencsétlenkedtek a német határnál, aztán visszavonultak, mielőtt még elérték volna a német védelmi vonalakat.
Van persze egy olyan mellékszál is, hogy a hivatalos narratíva szerint a békeszerető és naiv nyugati demokráciák az utolsó utáni pillanatig bíztak a békés megegyezésben, és tárgyalni próbáltak, amíg a brutális németek le nem rohanták őket. Ugyanezért mellőzik annak megemlítését, hogy 1914-ben igazából a franciák voltak elsők, akik benyomultak Belgiumba, ha jól emlékszem két nappal a németek előtt. Nyilván sok jelentősége egyiknek sincs, de PC füleknek nem hangzanak jól.
@bz249: "a francia hadsereg siralmas allapotban volt 1939 szeptembereben"
Utólagos magyarázkodás. Az angoloknak és franciáknak – Jodl szerint – 110 hadosztályuk volt, a németeknek nyugaton 23, tankjaik és repülőgépeik szinte semmi. A német tábornokok egyöntetű véleménye szerint ha a franciák ekkor teljes erejükkel támadnak, amire a lengyelekkel kötött katonai egyezményben kötelezettséget vállaltak, nem tudták volna két hétnél tovább tartani a Siegfried vonalat. Persze lehet, hogy ez is utólagos magyarázkodás, de az biztos, hogy a franciák mélyen a lehetőségeik és képességeik alatt teljesítettek.
Ami meg a kéthetes kitartást illeti, a lengyelek Varsónál megállították a németeket, és lehet hogy jóval tovább is ki tudtak volna tartani, ha az oroszok nem támadják őket hátba. (Erős a kísértés, hogy párhuzamot vonjak a mostani ukrán helyzettel, de túl hosszú lenne.)
Szerintem leginkább csak azért, mert nem nagyon van mit mondani róla. Pár hétig szerencsétlenkedtek a német határnál, aztán visszavonultak, mielőtt még elérték volna a német védelmi vonalakat.
Van persze egy olyan mellékszál is, hogy a hivatalos narratíva szerint a békeszerető és naiv nyugati demokráciák az utolsó utáni pillanatig bíztak a békés megegyezésben, és tárgyalni próbáltak, amíg a brutális németek le nem rohanták őket. Ugyanezért mellőzik annak megemlítését, hogy 1914-ben igazából a franciák voltak elsők, akik benyomultak Belgiumba, ha jól emlékszem két nappal a németek előtt. Nyilván sok jelentősége egyiknek sincs, de PC füleknek nem hangzanak jól.
@bz249: "a francia hadsereg siralmas allapotban volt 1939 szeptembereben"
Utólagos magyarázkodás. Az angoloknak és franciáknak – Jodl szerint – 110 hadosztályuk volt, a németeknek nyugaton 23, tankjaik és repülőgépeik szinte semmi. A német tábornokok egyöntetű véleménye szerint ha a franciák ekkor teljes erejükkel támadnak, amire a lengyelekkel kötött katonai egyezményben kötelezettséget vállaltak, nem tudták volna két hétnél tovább tartani a Siegfried vonalat. Persze lehet, hogy ez is utólagos magyarázkodás, de az biztos, hogy a franciák mélyen a lehetőségeik és képességeik alatt teljesítettek.
Ami meg a kéthetes kitartást illeti, a lengyelek Varsónál megállították a németeket, és lehet hogy jóval tovább is ki tudtak volna tartani, ha az oroszok nem támadják őket hátba. (Erős a kísértés, hogy párhuzamot vonjak a mostani ukrán helyzettel, de túl hosszú lenne.)
savanyújóska
2024.03.13 11:48:26
@bz249: 1939-ben a francia hadsereget a világ legjobbjának tartották. (Ugyanúgy, mint 1914-ben.) A francia fegyveres erők összlétszáma – amiben benne van a csendőrség is – a mozgósítás után ötmillió fő volt. Ebből 86 hadosztály, több mint kétmillió fő állomásozott északon, a svájci határtól a tengerig. A hadsereg jól felszerelt volt, ennek a minősége változó volt ugyan, sok volt az első világháborús anyag, de a francia harckocsikat általában például azóta is jobbnak tartják, mint a korabeli német típusokat. 1940-ben, amikor a németek már erőik nagy részét átcsoportosították nyugatra, létszámban nagyjából egyenlőség volt a németek és a szövetségesek között, a repülőgépek számát tekintve majdnem kétszeres volt a német fölény, a harckocsik száma nagyjából azonos volt – a franciák nem vonták össze őket páncélos hadosztályokba, hanem többnyire szétosztották a gyalogos alakulatok között –, a tüzérség terén meg kétszeres volt a szövetségesek fölénye. Gamelint akkoriban az egyik legjobb francia tisztnek tartották, inkább csak a vereség után kezdték el kritizálni, többen azt is állították, szifilisz miatt demens lett.
![](https://m.blog.hu/ht/htenger/image/.external/.thumbs/c764405b5837ef295241abed42dc07d0_669ba6b3c379af695492e9efd7630b86.jpg)
Az 1666-os év második felének legfontosabb eseményei nem a tengeren, hanem a szárazföldön, az angol hátországban zajlottak. 1666 szeptember 12-én, alig három héttel a Terschelling elleni támadás után, nagy tűzvész tört ki Londonban. A lángok az egyik királyi pékség kemencéjéből csaptak ki, ahol…..
savanyújóska
2024.02.10 13:08:15
@bz249: "hogyan tudtak volna a hollandok meg ennel is jobban gyozni?"
A franciákkal együtt, ahogy írtam. A franciák megszerezhették volna Írországot, és az ottani meg a saját kikötőikkel ők lehetettek volna az atlanti térség domináns tengeri hatalma. De őket csak Spanyol-Németalföld érdekelte.
@oranje2010: "hol állt volna le"
A holland támadás eddigre már kezdett kifulladni, és a rendelkezésre álló erőkkel sokkal tovább már tényleg nem lehetett volna erőltetni, de a Chatham előtt horgonyzó négy leszerelt sorhajót szerintem még jó eséllyel fel tudták volna gyújtani, és talán megrongálhatták volna a hajógyárat is.
A franciákkal együtt, ahogy írtam. A franciák megszerezhették volna Írországot, és az ottani meg a saját kikötőikkel ők lehetettek volna az atlanti térség domináns tengeri hatalma. De őket csak Spanyol-Németalföld érdekelte.
@oranje2010: "hol állt volna le"
A holland támadás eddigre már kezdett kifulladni, és a rendelkezésre álló erőkkel sokkal tovább már tényleg nem lehetett volna erőltetni, de a Chatham előtt horgonyzó négy leszerelt sorhajót szerintem még jó eséllyel fel tudták volna gyújtani, és talán megrongálhatták volna a hajógyárat is.
savanyújóska
2024.02.12 16:39:18
@bz249: "ez nem hollandi, hanem francia gyozelem lett volna"
Így van. Nyilván ezért is nem erőltették annyira a hollandok a francia részvételt. Saját szempontjukból kétségkívül helyesen gondolhatták úgy, a francia szövetséges veszélyesebb mint az angol ellenség.
@Oktán Pista: A teljesen szárazföldi beállítottságú Napkirály szerintem eleve képtelen volt ilyen globális stratégiában gondolkozni, csak kontinentálisban.
Így van. Nyilván ezért is nem erőltették annyira a hollandok a francia részvételt. Saját szempontjukból kétségkívül helyesen gondolhatták úgy, a francia szövetséges veszélyesebb mint az angol ellenség.
@Oktán Pista: A teljesen szárazföldi beállítottságú Napkirály szerintem eleve képtelen volt ilyen globális stratégiában gondolkozni, csak kontinentálisban.
savanyújóska
2024.02.16 07:28:05
![](https://m.blog.hu/ht/htenger/image/.external/.thumbs/03f046f97631f39fbc8883f1732f1fb3_669ba6b3c379af695492e9efd7630b86.jpg)
A Négynapos Csata nem volt döntő győzelem, de mégis nagy lelkesedést váltott ki Hollandiában. Az előző háború végének vereségei és Lowestoft után végre a hollandoknak is sikerült a tengeren lealázni a briteket. Az angol flotta súlyos veszteségeket szenvedett, és úgy hitték, hónapokig nem lesz…..
savanyújóska
2024.01.19 10:32:51
@bz249: A 15 ezres számot és is kicsit túlzásnak érzem – az angoloknak száz évvel később volt nyolcezer hajójuk –, de valamelyik könyvben ezt olvastam, bár a néhány évtizeddel korábbi időszakra vonatkozóan. A holland teherhajók többsége egyébként nem a nyílt vizekre készült, hanem a partmenti forgalomra, meg az Északi és Balti tengerre. Nagy részük 200 tonna körüli fluyt volt, amiket 10-12 ember is kezelni tudott. A legénység egy része ezeken is külföldi tengerész volt. Ezenkívül ebben a számban talán benne vannak a halászhajók is, amiknek nagy része szintén a közeli vizeken tevékenykedő kis halászbárka volt, melyek személyzetét rendszerint a tulajdonos és a családja alkotta. A nyilvántartott holland hajók összvízkiszorítása 1670-ben 570 ezer tonna volt, ami az európai kereskedelmi hajók vízkiszorításának a fele.
"2 millio lakosra... szoval ugy 50 14+ ferfi/ hajo arannyal lehetett szamolni"
Ez nem olyan rendkívüli, fénykorában Velencének volt nem egészen 200 ezer lakosa, és a kereskedelmi flottájának háromezer hajója.
"ez eleg sok mindent megmagyaraz a neplelekkel kapcsolatban"
Erre is megvan a megfelelő szakkifejezés, a thalasszokrácia (thalassocracy), a tengeri birodalom, vagy találóbb kifejezéssel a tengerészek uralma.
@oranje2010: Szívesen.
"2 millio lakosra... szoval ugy 50 14+ ferfi/ hajo arannyal lehetett szamolni"
Ez nem olyan rendkívüli, fénykorában Velencének volt nem egészen 200 ezer lakosa, és a kereskedelmi flottájának háromezer hajója.
"ez eleg sok mindent megmagyaraz a neplelekkel kapcsolatban"
Erre is megvan a megfelelő szakkifejezés, a thalasszokrácia (thalassocracy), a tengeri birodalom, vagy találóbb kifejezéssel a tengerészek uralma.
@oranje2010: Szívesen.
savanyújóska
2024.01.24 17:43:11
@valis47: "Ha délkeletről érkezett, akkor a délkeleti szélnek kellett volna segítenie"
Az angolokhoz képest érkezett délkelet felől – abból az irányból vették észre a közeledését –, de velük nagyjából azonos irányba, észak-északkeletre tartott. A különböző korabeli leírások egyébként szokás szerint itt is ellentmondanak egymásnak, az egyik szerint északkeleti szél fújt, a másik szerint északnyugati. Próbáltam ezekből valahogy úgy kisakkozni a szélirányokat és a hajók mozgását, hogy a kettőt valahogy össze lehessen hozni egymással.
"Flushing neve hollandul Vlissingen"
Ez egy másik hibaforrás, a különböző nemzetiségű leírásokban a helynevek időnként teljesen mások, úgy ahogy gyakran a személynevek írása is. Általában próbálom őket egyeztetni, itt ez úgy látszik kimaradt.
Egy másik buktató például a dátumozás is, a hollandok már a Gergely naptárt, az angolok még a Julián naptárt használták, amik között tíz nap volt az eltérés. Az eltérő dátumokat is egyeztetni kell, ami nem mindig egyszerű dolog.
Az angolokhoz képest érkezett délkelet felől – abból az irányból vették észre a közeledését –, de velük nagyjából azonos irányba, észak-északkeletre tartott. A különböző korabeli leírások egyébként szokás szerint itt is ellentmondanak egymásnak, az egyik szerint északkeleti szél fújt, a másik szerint északnyugati. Próbáltam ezekből valahogy úgy kisakkozni a szélirányokat és a hajók mozgását, hogy a kettőt valahogy össze lehessen hozni egymással.
"Flushing neve hollandul Vlissingen"
Ez egy másik hibaforrás, a különböző nemzetiségű leírásokban a helynevek időnként teljesen mások, úgy ahogy gyakran a személynevek írása is. Általában próbálom őket egyeztetni, itt ez úgy látszik kimaradt.
Egy másik buktató például a dátumozás is, a hollandok már a Gergely naptárt, az angolok még a Julián naptárt használták, amik között tíz nap volt az eltérés. Az eltérő dátumokat is egyeztetni kell, ami nem mindig egyszerű dolog.
savanyújóska
2024.02.04 16:23:22
@Galaric: Csak próbálok nem hülyeségeket írni.
![](https://m.blog.hu/ht/htenger/image/.external/.thumbs/dee400b20e32f628f688f01eb641809a_669ba6b3c379af695492e9efd7630b86.jpg)
Nem kell emlékeztetni rá, magam is tudom, hogy ez a téma szerepelt már egyszer a lapon. Akkor a Dékány könyvek irritálóbb ostobaságait taglaló sorozatban került szóba Gerbault élettörténete. A poszt átírt változata később megjelent a „Vitorlázás” magazinban is, és most ennek a tovább bővített…..
savanyújóska
2024.01.16 11:17:20
@valis47: A kigyúrt izom csak dekoráció. Az igazi erős emberek egész máshogy néznek ki, mint a bodybuilderek.
![](https://m.blog.hu/ht/htenger/image/.external/.thumbs/6af0bc676c921c66e4a4b2cace0ce859_669ba6b3c379af695492e9efd7630b86.jpg)
1666 június 12-én hajnalban napsütéses időre virradt, az előző napi vihar elcsendesedett, és csak enyhe délnyugati szél fújt. Mikor kivilágosodott, Ruyter 41 sorhajót számolt meg maga körül, az előző napi veszteségek mellett eltűnt a teljes utóvéd is. Nem sokkal később ugyan 12 sorhajóval feltűnt a…..
savanyújóska
2023.12.14 08:09:14
@hel45: "megfelelően motivált védők esetén elképesztően nehéz volt elfoglalni egy sorhajót?"
Nehéz volt átmászni rá, és a fedélzeten nehéz volt mozogni, vagyis lendületes rohamról nem nagyon lehetett szó. A kellően elszánt védelemnek tehát határozottan jó esélyei voltak. A legtöbb ilyen támadásra azonban akkor került sor, amikor a megtámadott hajót már alaposan szétlőtték, és a legénység nagy része meghalt vagy megsebesült, ami nyilván a harcképesek harci morálját is nagymértékben csökkentette. Ha felmentésre nem számíthattak, vagy a végsőkig harcoltak, ami elég ritkán fordult elő, vagy előbb-utóbb megadták magukat, ami ekkoriban teljesen elfogadott volt.
@oranje2010: "Tromp kiérdemelte, hogy fellógassák az árbocra"
Mindenki által elismerten jó képességű tengerész volt, csak éppen gyerekkora óta úgy nevelték, hogy apja után ő lesz majd a flottaparancsnok, és nehezére esett Ruytert, vagy bárki mást felettesének elismernie. Nagyjából olyan volt a viszonya Ruyterrel, mint az előző háború idején az apjának Witte de With-el. Nem szándékosan csinált bajt, csak ment a saját feje után, mert úgy gondolta, ő tudja jobban, mit kell csinálni. Egyébként Nelson a Szent Vince-foki csatában nagyjából ugyanazt csinálta mint Tromp, a parancs ellenére idő előtt fordulva kivált a csatasorból, hogy a főerőkkel ellentétes irányból támadja az ellenséget. Csak neki ez bejött, és siker utólag igazolta amit tett.
@bz249: "az kesobbi fejlemeny?"
Nem, de az alkohol ebben a csatában nem játszott szerepet, csak a következőben, ami után Trompot kirúgták a flottától.
Nehéz volt átmászni rá, és a fedélzeten nehéz volt mozogni, vagyis lendületes rohamról nem nagyon lehetett szó. A kellően elszánt védelemnek tehát határozottan jó esélyei voltak. A legtöbb ilyen támadásra azonban akkor került sor, amikor a megtámadott hajót már alaposan szétlőtték, és a legénység nagy része meghalt vagy megsebesült, ami nyilván a harcképesek harci morálját is nagymértékben csökkentette. Ha felmentésre nem számíthattak, vagy a végsőkig harcoltak, ami elég ritkán fordult elő, vagy előbb-utóbb megadták magukat, ami ekkoriban teljesen elfogadott volt.
@oranje2010: "Tromp kiérdemelte, hogy fellógassák az árbocra"
Mindenki által elismerten jó képességű tengerész volt, csak éppen gyerekkora óta úgy nevelték, hogy apja után ő lesz majd a flottaparancsnok, és nehezére esett Ruytert, vagy bárki mást felettesének elismernie. Nagyjából olyan volt a viszonya Ruyterrel, mint az előző háború idején az apjának Witte de With-el. Nem szándékosan csinált bajt, csak ment a saját feje után, mert úgy gondolta, ő tudja jobban, mit kell csinálni. Egyébként Nelson a Szent Vince-foki csatában nagyjából ugyanazt csinálta mint Tromp, a parancs ellenére idő előtt fordulva kivált a csatasorból, hogy a főerőkkel ellentétes irányból támadja az ellenséget. Csak neki ez bejött, és siker utólag igazolta amit tett.
@bz249: "az kesobbi fejlemeny?"
Nem, de az alkohol ebben a csatában nem játszott szerepet, csak a következőben, ami után Trompot kirúgták a flottától.
savanyújóska
2023.12.15 08:38:22
@gigabursch: 41 van, némelyiket az aranyozás között elég nehéz észrevenni. Ezenkívül az eredeti kiosztás szerint nyolc ágyú néz előre, hat hátra, és még legalább hatot tettek a fedélzetekre, amiknek sok értelmét nem látom, de gondolom a hajót megrohanó ellenséget gondolták velük lőni. Az összeállítási rajzon jobban meg lehet számolni őket:
www.modelforum.cz/download/file.php?id=463280
www.modelforum.cz/download/file.php?id=463280
![](https://m.blog.hu/ht/htenger/image/.external/.thumbs/e67614a732f293b4a51a0d1587a85499_669ba6b3c379af695492e9efd7630b86.jpg)
Bár a háborút az angolok egy majdnem döntő győzelemmel kezdték, azt kihasználni nem tudták, és a következő hónapokban a holland haditengerészet nemcsak pótolta a lowestofti veszteségeket, hanem még növelte is erejét. Politikailag Anglia helyzete ha lehet, még rosszabb volt. Szövetségeseket szerezni…..
savanyújóska
2023.11.29 08:05:00
@Pájer_ Csaba: "a gyújtóhajók azok hogyan működtek?"
Tervezek erről majd egy posztot, valamikor később. A lényeg, hogy ezek direkt erre épített, vagy gyakrabban selejtezés előtt álló régi, kisebb hadihajók voltak, amiken gyúlékony anyagokat halmoztak fel, és nekivezették őket az ellenség nagy hadihajóinak. Ütközés előtt felgyújtották a hajót, a néhány fős legénység pedig csónakba szállva igyekezett eliszkolni onnan. Hasonló működési elven alapuló hajókat a legújabb korban is használnak, ilyenek voltak például az olaszok barchinói is. en.wikipedia.org/wiki/MT_explosive_motorboat
Tervezek erről majd egy posztot, valamikor később. A lényeg, hogy ezek direkt erre épített, vagy gyakrabban selejtezés előtt álló régi, kisebb hadihajók voltak, amiken gyúlékony anyagokat halmoztak fel, és nekivezették őket az ellenség nagy hadihajóinak. Ütközés előtt felgyújtották a hajót, a néhány fős legénység pedig csónakba szállva igyekezett eliszkolni onnan. Hasonló működési elven alapuló hajókat a legújabb korban is használnak, ilyenek voltak például az olaszok barchinói is. en.wikipedia.org/wiki/MT_explosive_motorboat
![](https://m.blog.hu/ht/htenger/image/.external/.thumbs/af03a94431b71de990562b52df4a31f3_669ba6b3c379af695492e9efd7630b86.jpg)
A Lowestoft-i vereséget alapos vizsgálat követte Hollandiában, hogy kiderítsék, milyen hibák vezettek a kudarchoz. Végül három okot neveztek meg, a fegyelmezetlenséget, a rossz taktikát, és a gyengébb tűzerőt. A fegyelmi viszonyokon a nyár során lefolytatott hadbírósági eljárások után kiszabott…..
savanyújóska
2023.11.15 17:25:02
@Oktán Pista: "Ruyter harmadik felesége az, aki mellette ül?"
Igen, Anna van Gelder. A kép 1662-ben készült, vagyis ő ekkor volt 48 éves, Ruyter pedig 55. Körülöttük a gyerekeik, illetve jobb szélen Ruyter veje, Jan de Witte, és középen az első unokája. Mai szemmel nézve a korabeli festmények nőalakjai ritkán mondhatók szépnek, de az akkori ízlésnek nyilván megfeleltek. A házasságkötésnél ez akkoriban egyébként se volt szempont.
Igen, Anna van Gelder. A kép 1662-ben készült, vagyis ő ekkor volt 48 éves, Ruyter pedig 55. Körülöttük a gyerekeik, illetve jobb szélen Ruyter veje, Jan de Witte, és középen az első unokája. Mai szemmel nézve a korabeli festmények nőalakjai ritkán mondhatók szépnek, de az akkori ízlésnek nyilván megfeleltek. A házasságkötésnél ez akkoriban egyébként se volt szempont.
savanyújóska
2023.11.17 16:04:11
@bz249: "a protestans lelkeszek kiszabaditasakor mar fel labbal a sirban volt"
Szó sincs róla, korához képest jó állapotban volt, a flottaparancsnoki teendőit kifogástalan ellátta. A halálát egy ágyúgolyó okozta, nem valamilyen betegség.
@Pájer_ Csaba: "mennyi trauma és sérültség van egy-egy szava mögött"
Ismertem pár ilyen embert, nem is biztos hogy hülye, szerintem csak nincs semmilyen önreflexiója, az indulatai rángatják.
"az Andriensoon kb annak felel meg"
Ez nem keresztnév, annyit jelent, Adriaen fia. Az apja Adriaen Michielszoon volt, az utóbbi itt értelemszerűen azt jelenti, Michiel fia.
Szó sincs róla, korához képest jó állapotban volt, a flottaparancsnoki teendőit kifogástalan ellátta. A halálát egy ágyúgolyó okozta, nem valamilyen betegség.
@Pájer_ Csaba: "mennyi trauma és sérültség van egy-egy szava mögött"
Ismertem pár ilyen embert, nem is biztos hogy hülye, szerintem csak nincs semmilyen önreflexiója, az indulatai rángatják.
"az Andriensoon kb annak felel meg"
Ez nem keresztnév, annyit jelent, Adriaen fia. Az apja Adriaen Michielszoon volt, az utóbbi itt értelemszerűen azt jelenti, Michiel fia.
![](https://m.blog.hu/ht/htenger/image/.external/.thumbs/4038aaa8de4fa2d0474093a1ddbbc131_669ba6b3c379af695492e9efd7630b86.jpg)
A zsebcsatahajók sorozatának harmadik, és mint utóbb kiderült, utolsó egységét 1934 június 30-án bocsátották vízre a haditengerészet Wilhelmshaven-i hajógyárában. A hajó az Admiral Graf von Spee nevet kapta, az első világháborús tengernagy után, aki a chilei Coronel közelében a háború egyetlen…..
savanyújóska
2020.12.04 09:10:27
@Nancsibacsi: „a német hajó elé kerülve - amerre csak fél tűzerővel tud lőni, 2 könnyűcirkálóra - összehangolt torpedólegyezőt terítsenek”
Akkor tudtak volna eléje kerülni, ha hagyja, és nem fordul együtt az angolokkal. Az eredményes torpedótámadáshoz meg egészen közel kellett volna menni, három kilométer felett a találat esélye már minimális volt. Szemből torpedózni meg éppen nem a jó pozíció, így volt a legkisebb a találat esélye.
„csatahajóval 2 könnyűcirkálót üldözni nem egy életbiztosítás”
Olyan nagy üldözésre nem is lett volna szükség. Kb. hét-nyolc kilométerre voltak a német hajótól, amikor beszüntették a lövöldözést, és visszavonultak. Tízcsomós sebességfölénnyel legalább egy órára lett volna szükség, hogy kikerüljenek a német ágyúk lőtávolságából, ami bőven elég idő lett volna ahhoz, hogy a 28 centis ágyúk szétlőjék őket.
„hadihajó akkor van optimálisan használva, ha nem egymás ellen harcol, hanem védtelen kereskedelmi hajókat süllyeszt el”
Ezért nagy felszíni hadihajókat megépíteni is felesleges. Ilyesmire a tengeralattjárók valók, meg - ebben az esetben - a haditengerészeti légierő nagy hatótávolságú bombázói. Még a segédcirkálók haszna is inkább csak a zavarkeltésben volt, nem az általuk elsüllyesztett hajókban. Csatahajót építeni csak azért érdemes, hogy csatát vívjanak velük. Ha nem erre használják őket, akkor rosszul vannak felhasználva.
@RoGeR: „Mi lett volna, ha nem magányos farkasként hanem kisebb flottaként küldik ki a zsebcsatahajókat egy-két romboló és egy könnyűcirkáló kíséretében?”
Sok hűhó semmiért. A végeredmény nem lett volna sokkal jobb, legfeljebb valamivel több angol hajót kötöttek volna le, de jóval nagyobb ráfordítással. Már a két zsebcsatahajó ellen is az angolok és a franciák összesen három csatacirkálót, négy anyahajót, és 16 cirkálót különítettek ki. Igazából az egésznek ez lett volna a legnagyobb haszna, nagy erőket vontak volna el a hazai vizektől, ahol a német flotta főerői ezalatt talán csinálhattak volna valamit.
Akkor tudtak volna eléje kerülni, ha hagyja, és nem fordul együtt az angolokkal. Az eredményes torpedótámadáshoz meg egészen közel kellett volna menni, három kilométer felett a találat esélye már minimális volt. Szemből torpedózni meg éppen nem a jó pozíció, így volt a legkisebb a találat esélye.
„csatahajóval 2 könnyűcirkálót üldözni nem egy életbiztosítás”
Olyan nagy üldözésre nem is lett volna szükség. Kb. hét-nyolc kilométerre voltak a német hajótól, amikor beszüntették a lövöldözést, és visszavonultak. Tízcsomós sebességfölénnyel legalább egy órára lett volna szükség, hogy kikerüljenek a német ágyúk lőtávolságából, ami bőven elég idő lett volna ahhoz, hogy a 28 centis ágyúk szétlőjék őket.
„hadihajó akkor van optimálisan használva, ha nem egymás ellen harcol, hanem védtelen kereskedelmi hajókat süllyeszt el”
Ezért nagy felszíni hadihajókat megépíteni is felesleges. Ilyesmire a tengeralattjárók valók, meg - ebben az esetben - a haditengerészeti légierő nagy hatótávolságú bombázói. Még a segédcirkálók haszna is inkább csak a zavarkeltésben volt, nem az általuk elsüllyesztett hajókban. Csatahajót építeni csak azért érdemes, hogy csatát vívjanak velük. Ha nem erre használják őket, akkor rosszul vannak felhasználva.
@RoGeR: „Mi lett volna, ha nem magányos farkasként hanem kisebb flottaként küldik ki a zsebcsatahajókat egy-két romboló és egy könnyűcirkáló kíséretében?”
Sok hűhó semmiért. A végeredmény nem lett volna sokkal jobb, legfeljebb valamivel több angol hajót kötöttek volna le, de jóval nagyobb ráfordítással. Már a két zsebcsatahajó ellen is az angolok és a franciák összesen három csatacirkálót, négy anyahajót, és 16 cirkálót különítettek ki. Igazából az egésznek ez lett volna a legnagyobb haszna, nagy erőket vontak volna el a hazai vizektől, ahol a német flotta főerői ezalatt talán csinálhattak volna valamit.
savanyújóska
2023.10.29 15:05:13
@amundsen: Az angolokról ugyanazt gondolom, mint az oroszokról, nagyszerű emberek, és kártevő nemzet.
savanyújóska
2023.10.30 17:48:47
@Oktán Pista: "régebben francia, német"
Nemcsak régebben. A kis európai országok – mármint tőlünk nyugatra – saját érdekükben általában szövetségi rendszerben gondolkodnak, mert tudják, hogy egyedül nem állnak meg. A németek és a franciák viszont azt hiszik magukról, hogy ők igen.
"azt hallom újra és újra, hogy a versenyképesség érdekében az Európai Uniót is keményen központosítani kell"
Nem kell mindent beszopni, amit "nemzeti" médiákban hallasz.
"az EU versenyképesség a centralizáció hiányán bukna"
Azért ennél is árnyaltabb a kép.
www.lakmusz.hu/tenyleg-olyan-dramaian-romlik-az-eu-versenykepessege-mint-ahogy-szijjartoek-mondjak/
Nemcsak régebben. A kis európai országok – mármint tőlünk nyugatra – saját érdekükben általában szövetségi rendszerben gondolkodnak, mert tudják, hogy egyedül nem állnak meg. A németek és a franciák viszont azt hiszik magukról, hogy ők igen.
"azt hallom újra és újra, hogy a versenyképesség érdekében az Európai Uniót is keményen központosítani kell"
Nem kell mindent beszopni, amit "nemzeti" médiákban hallasz.
"az EU versenyképesség a centralizáció hiányán bukna"
Azért ennél is árnyaltabb a kép.
www.lakmusz.hu/tenyleg-olyan-dramaian-romlik-az-eu-versenykepessege-mint-ahogy-szijjartoek-mondjak/
Belépve többet láthatsz. Itt beléphetsz